Andorra la Vella, el comú amb més inversió per prevenir riscos naturals
La següent inversió més quantiosa a nivell parroquial ha estat l'associada a les allaus a Ordino
Andorra la VellaEl ministeri de Territori i Urbanisme ha destinat 24.202.825,12 euros des del 2014 a accions relacionades amb riscos naturals geològics i geotècnics arran d'episodis de fortes pluges i intenses ràfegues de vent que han tingut lloc al país al llarg d'aquests anys. A escala parroquial, segons es desprèn de la resposta escrita que el ministeri ha fet a la consellera general socialdemòcrata, Susanna Vela, les inversions hidràuliques d'Andorra la Vella són les que han estat més elevades (4,15 milions d'euros) i han consistit majoritàriament a canalitzar el riu Gran Valira i Santa Coloma i millorar el desguàs del torrent del Cedre, així com reparar la llosa del pont de París, entre altres actuacions.
La següent inversió més quantiosa a nivell parroquial ha estat l'associada a les allaus a Ordino, on s'han enllestit els treballs de protecció d'allaus al baser dels Corbs (1,8 milions d'euros), entre el Serrat i el pont del Castellà, a la CG-3, entre d'altres. Així mateix, des del ministeri es destaca també la inversió associada a la caiguda de blocs rocosos de la Solana d'Andorra (1,7 milions d'euros), donat que en els darrers deu anys s'han acabat els treballs de protecció que el Govern ha considerat prioritaris i que ha efectuat a càrrec seu. A partir d'ara, expliquen, "en aquesta zona només s'hi preveuen actuacions de control i reposició dels elements instal·lats".
Pel que fa a Escaldes-Engordany, s'assenyala que ha estat la parròquia amb menys inversió associada a riscos durant els darrers deu anys a conseqüència del fet que les grans inversions, especialment les de tipologia hidràulica, es van efectuar en dècades anteriors (entre el 1982 i el 2000, principalment), tant per als murs de canalització en zona urbana com per als vials executats a la vora del riu, que alhora tenen els murs de canalització que els suporten. A nivell del país en general, s'han destinat 2,7 milions a l'estabilització de talussos i 1,1 a actuacions relacionades amb allaus.
Pel que fa als pressupostos associats a les actuacions als marges dels rius i els contractes de neteja i manteniments, des del ministeri es destaca que durant el 2023 es va fer el manteniment de 24.392 metres lineals de marges de riu per un cost total de 105.735,99 euros. Així, s'indica que es va fer el seguiment de les feines de manteniment per part d'una enginyeria ambiental per un import de 8.383,56 euros. D'altra banda, s'assenyala que durant l'any passat es van fer tres actuacions d'urgència relacionades amb riscos geològics: a l'estadi d'Andorra la Vella, on hi havia dos xops descalçats; a la Serra de l'Honor (arbres caiguts vora el riu); i a la zona de Caldea, on hi havia arbres que tocaven el passeig.
Actuacions de Protecció Civil i despreniment a la canal de Bonavista
En un altre ordre de coses, la consellera socialdemòcrata també demanava pel nombre d'intervencions del departament de Protecció Civil i Gestió d'Emergències en relació amb els riscos geològics i geotècnics, des de l'any 2019 fins a l'actualitat. En aquest sentit, s'exposa que el departament ha realitzat durant els darrers 6 anys fins a 18 intervencions, de les quals 3 han tingut lloc aquest 2024: la primera per un despreniment a Aixàs, a Sant Julià de Lòria; la segona per la caiguda de blocs a la Solana d'Andorra; i la tercera pel despreniment d'un talús a la carretera de Fontaneda, també a la parròquia laurediana.
Seguint amb el detall de casos concrets, el ministeri de Territori ha avançat quines són les accions que estan sent analitzades per evitar el despreniment rocós de la canal de Bonavista, al Solà d'Enclar d'Andorra la Vella, que va tenir lloc el passat 31 de març. En aquest sentit, s'indica que les actuacions consisteixen a seguir fent el seguiment en vol d'helicòpter anual que es porta a terme a tota la Solana, posant especial atenció en la zona del despreniment per determinar-ne l'evolució a mitjà llarg-termini.
Actuacions futures
Finalment, Territori posa en relleu algunes de les actuacions futures que es preveuen implementar a curt i mitjà termini per a evitar riscos geològics. Així, s'apunta que es preveuen licitar les obres per fer front a la problemàtica de corrent d'arrossegals als rius d'Aixirivall, just a l'entrada de la zona urbana de Sant Julià de Lòria, com a segona actuació després de la del riu Escobet (es preveu licitar aquesta darrera actuació durant aquest mes de maig).
També, de cara al 2025, es vol estabilitzar la part alta dels Fontanals del Pui, al vessant solà de Sant Julià de Lòria, atès que cap avall hi discorre el vial de la desviació, o la segona fase del riu del Cardemeller, a l'entorn del pont de la CG-4, just per damunt la zona urbanitzada. De la mateixa manera, s'apunta que amb les obres en curs de la voravia de la Massana-Erts també es millorarà el desguàs de la canal de les Llongues i del Teixó (entre la Massana i Erts).