Espot afirma que l'acord d'associació no creua cap línia vermella
Les grans línies polítiques estan tancades i ara falta definir els punts on pot haver-hi més controvèrsia
![El cap de Govern, Xavier Espot, durant la sessió del Consell General.](https://static1.ara.cat/clip/40b830e7-8385-4b45-b96f-3f3a9a48b1b4_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
Andorra la VellaAndorra s'havia proposat tancar el text de l'acord d'associació abans que finalitzés l'any ja que s'acaba la presidència espanyola i poder-lo rubricar abans que acabi el mandat de la comissió europea. Avui ha tingut lloc l'última reunió amb la Comissió Europea i, segons Xavier Espot, el text no trepitja cap de les línies vermelles que s'havien marcat a l'equip negociador.
El cap de Govern ha manifestat que "les grans línies polítiques d'aquest acord, estan negociades i no tancades, però, en tot cas, molt ben perfilades" (...) "s'inicia un treball més fi, de redacció de l'acord, d'aclariment d'aquells aspectes que puguin ser dubtosos, però sense posar-se en entredit aquelles grans línies polítiques i havent-se respectat evidentment, en totes i cadascuna d'aquestes grans línies polítiques les línies vermelles que ens havíem imposat al principi de la negociació".
Espot ha subratllat que "és un dia important per a Andorra" perquè "el que s'ha assolit després de nou anys de negociació és una fita positiva, és la clau de volta del nostre procés de diversificació econòmica i apuntalar-la a la prosperitat econòmica i social del nostre país en els decennis vinents".
Dimarts es presentarà l'acord a Brussel·les amb la participació de San Marino que també ha negociat paral·lelament. A partir del moment que es contrasigni l'acord, "com a mínim", s'obrirà un període de sis mesos per "poder preparar el referèndum". Serà cap a finals del 2024 o principis del 2025. Per presentar l'acord a la ciutadania vol fer "un gran debat nacional a tots els nivells, no només en reunions de poble, sinó en reunions específiques amb els sectors econòmics del país, amb els actors socials, amb el teixit associatiu, amb el tercer sector, i intentar, en la mesura del possible, arribar ja no als 40.000 electors o gairebé a 40.000 electors, sinó a les 80.000 persones que viuen en aquest país".